Author: Pavalachii Rita
Company: Организация

COMENTARII CU PRIVIRE LA APLICAREA S.N.C. 25
"CONTABILITATEA INVESTIŢIILOR"

Dispoziţii generale
1. Prezentele comentarii sînt  elaborate în baza  S.N.C. 25 "Contabilitatea investiţiilor", aprobat  prin  Ordinul ministrului finanţelor al Republicii Moldova nr.174 din 25 decembrie 1997 şi intrat în vigoare la 1 ianuarie 1998. 
2. Obiectivul prezentelor comentarii îl constituie explicarea prevederilor  .N.C. 25 "Contabilitatea investiţiilor" privind modul de evaluare a investiţiilor la procurarea, ieşirea, transferarea, includerea  în   portofoliu  şi  reflectarea  acestora  în   rapoartele financiare.
3. S.N.C. 25 "Contabilitatea investiţiilor" şi prezentele comentarii examinează investiţiile în întreprinderile în capitalul statutar al cărora cota investitorului nu depăşeşte 20%. Întreprinderile, cota cărora în capitalul statutar al altor întreprinderi constituie de la 20 pînă la 50%, ţin contabilitatea investiţiilor în conformitate cu S.N.C. 28 "Contabilitatea investiţiilor în întreprinderile asociate", iar cele care au depus aporturi peste 50% - în conformitate cu S.N.C. 27 "Rapoartele financiare consolidate şi contabilitatea investiţiilor în întreprinderile fiice". 

Definiţii, componenţa şi clasificarea investiţiilor
4. Investiţie - activ pe care îl deţine întreprinderea-investitor în scopul ameliorării situaţiei sale financiare prin obţinerea veniturilor (dobînzilor, dividendelor, redevenţelor etc.), majorarea capitalului propriu  şi obţinerea altor profituri (în special, în urma operaţiunilor comerciale).
Investiţiile pot fi clasificate după cîteva criterii. În contabilitatea investiţiilor şi la reflectarea acestora în rapoartele financiare se utilizează clasificarea după următoarele criterii:
    a) feluri (conţinutul economic);
    b) direcţii de investire;
    c) termen de deţinere.
Pentru a diferenţia  investiţiile de alte elemente  componente  ale patrimoniului  întreprinderii,  este  necesar a lua în  considerare,  în primul  rînd,  conţinutul  economic  al acestora. În funcţie de acest criteriu de clasificare, în componenţa investiţiilor pot fi evidenţiate: 
    a) cote de participaţie (aporturi),
    b) titluri de valoare,
    c) proprietatea investiţională,
    d) alte investiţii financiare.
Cotă de participaţie aport) - cota patrimoniului agentului economic, care aparţine participantului (asociatului) acesteia. 
Titlu de valoare - document bănesc care certifică dreptul patrimonial al proprietarului sau dreptul împrumutătorului posesor de document faţă de emitentul acestuia. Titlurile de valoare pot fi atît materializate (sub formă de documente de hîrtie), cît şi dematerializate (sub formă de înregistrări în conturi).

Titlurile de valoare cuprind:
a) acţiuni - titluri de valoare sub formă  de certificate sau înregistrări  în  conturi  care  confirmă  dreptul deţinătorilor (acţionarilor) săi de a participa la conducerea societăţii pe acţiuni, de a primi dividende şi o parte din patrimoniul societăţii la lichidarea acesteia;
b) obligaţiuni  -  titluri  de  valoare  care  acordă  deţinătorilor (obligatarilor) dreptul de  a  primi  în  termenul stabilit valoarea nominală a obligaţiunilor şi a venitului sub formă de dobîndă  aferentă acestora;
c) titluri de creanţe de stat (bonuri de trezorerie etc.) - titluri de  valoare  care  confirmă  depunerea de către titularii acestora a mijloacelor la buget şi care certifică dreptul deţinătorilor de a primi în termenul prevăzut o anumită dobîndă şi valoarea nominală a hîrtiei de valoare;
d) certificate bancare - titluri de valoare care confirmă depunerea mijloacelor în bancă de către titularii acestora şi care confirmă dreptul  de a primi, la expirarea termenului fixat, suma depozitului  şi un anumit comision;
e) alte titluri  de  valoare  (de exemplu, obligaţiuni  municipale etc.), cu  excepţia cambiilor primite, care se reflectă  în  componenţa creanţelor pe termen lung sau scurt. 
Proprietate investiţională - investiţii pe termen lung în terenuri, clădiri care nu sînt utilizate şi exploatate la  întreprinderea- investitor sau altă întreprindere din acelaşi grup.

Alte investiţii financiare cuprind:
a) împrumuturi acordate - mijloace acordate de către întreprinderea-investitor altor persoane juridice şi fizice pe un termen stabilit pentru o anumită plată (sau fără aceasta); 
b) depozite - depuneri în bănci sau în alte instituţii financiare pe un termen stabilit sau nelimitat pentru un anumit comision;
 c) alte investiţii  - investiţii care nu au fost enumerate mai  sus, de exemplu, creanţele, certificatele de locuinţă etc.
În contabilitate  şi  rapoartele financiare, în funcţie de  termenul presupus  de  deţinere,  se  reflectă distinct  următoarele  grupuri  de investiţii:
a) pe termen  lung - investiţii, pe care întreprinderea are intenţia să le deţină mai mult de un an;
b) pe termen scurt - investiţii, pe care întreprinderea are intenţia să le vîndă sau să le achite în curs de un an.
Investiţiile pe termen lung şi cele pe termen scurt, în funcţie de direcţiile de investire, se subdivizează în:
a) investiţii  în părţi legate (întreprinderi asociate, fiice şi sub control mixt, alte părţi legate);
b) investiţii în părţi nelegate (investiţii pînă la 20% în capitalul statutar al altor întreprinderi).

Evaluarea investiţiilor
5. În contabilitate şi rapoartele financiare se disting  evaluarea iniţială  a  investiţiilor (adică  la data  procurării  acestora)  şi evaluarea  ulterioară  care  poate  să coincidă sau  să  difere  de  cea iniţială.

Evaluarea iniţială a investiţiilor
6. În cazul procurării, investiţiile sînt estimate la valoarea de intrare (S.N.C. 25 "Contabilitatea investiţiilor", paragraful 12).
Valoarea de intrare (istorică) sau valoarea de procurare reprezintă suma mijloacelor băneşti achitate sau valoarea venală a altei forme de compensare acordate la procurarea investiţiilor.
Valoarea de intrare include valoarea de cumpărare a investiţiilor şi cheltuielile  pentru  procurarea  acestora  (comisioanele  brokerilor, bancare, taxele bursiere  şi de altă natură; impozitele  prevăzute  de legislaţia în vigoare; valoarea serviciilor de consulting etc.). 
Pentru efectuarea evaluării iniţiale a investiţiilor o importanţă primordială are modul de procurare a acestora:
    a) contra mijloace băneşti;
    b) în contul  emisiunii de către investitor a acţiunilor sau a altor titluri de valoare;
    c) pe calea schimbului cu alt activ.
    7. La procurarea investiţiilor contra mijloace băneşti valoarea de intrare a acestora se determină, pornind de la suma mijloacelor băneşti achitate.
Exemplul 1* . Firma  "Delta"  a  procurat  la  piaţa  extrabursieră secundară  2000  obligaţiuni ale firmei "Zeta" la valoarea venală de  56 lei pentru o obligaţiune, comisionul brokerilor constituind 1000 lei.   
  Valoarea de intrare a  obligaţiunilor  se compune  din  următoarele elemente:
    a) valoarea de cumpărare
    a obligaţiunilor            - 112000 lei (2000 x 56)
    b) comisionul brokerilor    - 1000 lei.

        Total                     113000 lei.
----------------------------
    * Toate datele prezentate în exemple sînt convenţionale.

8. La procurarea integrală sau parţială a investiţiilor în contul emisiunii de către investitor a acţiunilor sau a  altor  titluri  de valoare  valoarea de intrare a investiţiilor se determină, pornind de la valoarea  venală  a titlurilor de valoare emise şi cheltuielile  privind procurarea  investiţiilor. În acest caz valoarea venală  a  activelor schimbate poate să coincidă sau să difere.
Valoarea venală reprezintă suma cu care activul poate fi schimbat în procesuloperaţiunii comerciale între părţile independente informate şi care au consimţit tranzacţia.
Drept punct de reper pentru stabilirea valorii venale a investiţiilor care au circulaţie activă serveşte valoarea de piaţă.  
Valoarea de piaţă reprezintă suma care poate fi obţinută din vînzarea investiţiilor pe piaţa activă sau calculată  în  baza  altor indicatori.
Piaţa activă este piaţa bursieră sau piaţa organizată extrabursieră de investiţii cu un volum de tranzacţii crescînd sau suficient de mare.  
În calitate de  indicatori care permit calcularea valorii de piaţă a investiţiilor pot fi utilizate:
a) valoarea de piaţă a obiectelor similare de investire;
b) valoarea de lichidare a acţiunilor ca  valoare a mijloacelor băneşti, obţinute  din vînzarea  tuturor  activelor  emitentului   la lichidarea acestuia, calculate la o acţiune în circulaţie; 
c) valoarea de bilanţ a activelor nete ale emitentului, calculate la o acţiune în circulaţie şi alţi indicatori.
Calcularea valorii de piaţă a investiţiilor care nu au o circulaţie activă, în baza indicatorilor sus-numiţi, poate fi efectuată de:
a) specialiştii-estimatori  independenţi care dispun de  certificate de calificare;
b) organizaţiile specializate independente care dispun de licenţele respective;
c) specialiştii întreprinderii-investitor.
Valoarea de piaţă  a  investiţiilor  care nu au  circulaţie  activă, determinată  de  către oricare dintre executorii menţionaţi, urmează să fie aprobată de Consiliul de directori (conducerea) al întreprinderii.
9. Dacă la procurarea investiţiilor în contul emisiunii de către investitor a titlurilor de valoare valoarea  venală a investiţiilor care se schimbă coincide, un astfel de schimb se consideră total.
Exemplul 2. Firma "Beta" a procurat obligaţiunile firmei "Gama" în contul emisiunii acţiunilor proprii, valoarea venală a cărora coincide cu valoarea venală a obligaţiunilor procurate.

Date privind obligaţiunile procurate de firma "Beta"

Emitent | Numărul de obligaţiuni(buc.) | Valoarea nominală(în lei) | Valoarea venală(în lei)
| | a unei obligaţ. | total | a uneiobligaţ. | total
Firma "Gama" | 250 | 28 | 7000 | 35 | 8750

Cheltuielile pentru procurarea obligaţiunilor efectuate de firma "Beta" cuprind comisionul în sumă de 100 lei.
Astfel, valoarea  de intrare a acţiunilor  procurate  a  constituit 8850 lei (8750 + 100).
10. Dacă valoarea venală a investiţiilor procurate şi cedate nu coincide, un atare schimb se consideră parţial.
Exemplul 3. Firma "Delta" a procurat de la firma "Alfa" acţiunile firmei "Zeta" în contul emisiunii acţiunilor proprii. Valoarea venală a acţiunilor emise depăşeşte valoarea venală a acţiunilor firmei "Zeta". Firma  "Alfa"  achită  diferenţa  dintre valoarea venală  a  acţiunilor vîndute şi valoarea venală  a acţiunilor  procurate  contra  mijloace băneşti.

           Date privind acţiunile procurate de firma "Delta"

Denumirea

Numărulde acţiuni(buc.)

Valoarea nominală(în lei)

Valoarea venală  (în lei)
                              |

| | a unei acţiuni | total | a unei acţiuni | total
Acţiunile firmei "Zeta" | 200 | 28 | 560 | 35 | 7000

Cheltuielile pentru procurarea acţiunilor efectuate de firma "Delta" cuprind valoarea serviciilor prestate de registrator  -  5 lei  şi comisionul brokerilor - 350 lei.
Valoarea de intrare a acţiunilor procurate, reflectată în bilanţul firmei "Delta" (9105  lei),  cuprinde valoarea venală a acţiunilor proprii emise (8750 lei), precum şi cheltuielile aferente realizării tranzacţiei (355 lei).

             Date privind acţiunile emise de firma "Delta"

Denumirea

Numărulde acţiuni(buc.)

Valoarea nominală(în lei)

Valoarea venală  (în lei)
                              |

| | a unei acţiuni | total | a unei acţiuni | total
Acţiunile firmei "Delta" | 350 | 20 | 7000 | 25 | 8750

Cheltuielile pentru procurarea acţiunilor efectuate de firma "Alfa" cuprind valoarea serviciilor prestate de registrator - 8 lei. 
Valoarea de intrare a investiţiilor procurate de firma "Alfa" (8758 lei), reflectată în bilanţ, cuprinde valoarea venală a acţiunilor predate (7000), cheltuielile pentru realizarea tranzacţiei (8 lei) şi suma mijloacelor băneşti aferentă plăţii (1750 lei).
11. La procurarea  investiţiilor pe calea schimbului total sau schimbului parţial cu alt activ valoarea de intrare a acestora se determină, pornind de la valoarea venală a activului predat pe calea schimbului, precum şi cheltuielile privind procurarea investiţiilor. În acest caz valoarea venală a activului predat poate să coincidă, să fie mai mare sau mai mică decît valoarea de bilanţ.
Exemplul 4. Firma  "Epsilon" a  procurat de la  firma  "Omega"  în schimbul  utilajului său 500 de acţiuni cu valoarea nominală de 45 lei pentru o acţiune. Valoarea venală a  utilajului  predat a constituit  23000  lei. Cheltuielile pentru procurarea acţiunilor cuprind serviciile de consulting ale estimatorului independent - 200 lei.
În acest caz valoarea de intrare a acţiunilor procurate (23200 lei), reflectată în bilanţ, cuprinde valoarea venală a utilajului predat (23000) şi cheltuielile pentru realizarea tranzacţiei (200 lei).  
12. La procurarea  investiţiilor  în schimbul altui activ,  valoarea venală  a  căruia  diferă esenţial de valoarea  venală  a  investiţiilor primite,  valoarea  de intrare a ultimelor se determină în baza  valorii venale a acestora.
Exemplul 5. Firma "Zeta" a procurat în schimbul unui activ nematerial 500 de obligaţiuni ale firmei "Epsilon" cu valoarea nominală de 34 lei pentru o obligaţiune. Valoarea venală a unei obligaţiuni procurate constituie 36,60 lei. Firma "Zeta" achită diferenţa dintre valoarea venală a activului nematerial predat şi valoarea venală a obligaţiunilor procurate contra mijloace băneşti. 
    Valoarea de bilanţ a activului nematerial  - 13650 lei.
    Valoarea venală a activului nematerial  - 14000 lei.
    Cheltuieli pentru ieşirea activului  nematerial  - 150 lei.
    Valoarea venală a obligaţiunilor firmei "Epsilon" - 18300 lei (500 x 36,60).
În cazul de faţă valoarea venală a activului predat (14000 lei) şi valoarea venală a obligaţiunilor primite (18300 lei) diferă esenţial. Prin urmare, valoarea de intrare a investiţiilor procurate va constitui 18300 lei.
Diferenţa dintre valoarea venală a obligaţiunilor procurate şi valoarea venală a activului nematerial predat - 4300 lei (18300  - 14000) este achitată de firma "Zeta" contra mijloace băneşti.

Privind paragrafele 13 şi 14 ale S.N.C. 25
13. Valoarea de intrare a  titlurilor  de  valoare  poate  să  nu corespundă  cu valoarea nominală (de cumpărare) a acestora. În cazul  în care valoarea titlurilor de valoare procurate (cu excepţia  acţiunilor) va fi mai mare (mai mică) decît valoarea nominală a acestora, suma diferenţei (sporurile reducerile) seanulează (secalculează suplimentar) în aşa mod ca la momentul răscumpărării titlurilor de valoare valoarea de bilanţ a acestora să corespundă valorii nominale. 
Calcularea suplimentară (anularea) se efectuează prin metoda liniară (prin cote egale) - pe măsura calculării dobînzii (venitului) aferente. Dacă titlul de valoare a  fost procurat  la  valoarea  care  include dobînzile neplătite, dobînzile nu se iau în considerare la calculele de aducere a valorii  de intrare a titlului de valoare pînă la valoarea nominală.
În cazul procurării investiţiilor la valoarea care include creanţele aferente dobînzilor, dividendelor, redevenţelor, astfel de sume nu  se consideră ca venit, ci se trec la restabilirea valorii investiţiilor. De exemplu, în cazul în care se procură obligaţiuni cu dobînzi neplătite, dobînzile calculate pînă la procurarea acestora se includ în valoarea de intrare a obligaţiunilor. Suma totală a dobînzilor  calculate  se repartizează între perioadele de pînă şi după procurarea obligaţiunilor.
Suma dobînzilor aferente perioadei pînă la procurarea obligaţiunilor se scade din valoarea acestora, iar suma dobînzilor aferente perioadei după procurarea acestora se constată ca venit. 
Exemplul 6. Firma "Double  A" a procurat la 1 mai 1995 2000 obligaţiuni ale firmei "Alfa", emise la 1 ianuarie 1995 cu valoarea nominală de 80 lei pentru o obligaţiune, obînda anuală constituind 10%. Plata obligaţiunilor se efectuează ţinînd cont de cursul bursier de 95 lei, care include suma dobînzii neplătite în curs de 4 luni. Serviciile de broker plătite au constituit 800 lei. Dobînda pentru obligaţiuni se plăteşte de 2 ori pe an: la 1 iulie şi 1 ianuarie. Termenul de stingere a obligaţiunilor survine peste 44 luni, adică la 1 ianuarie 1999.  Suma dobînzii neplătite se calculează în modul următor:
a) venitul lunar  sub  formă  de  dobîndă  pentru  obligaţiuni   a constituit 1333,33 lei
    {(2000 x 80 x 10) : 100} : 12;    
 b) termenul de  deţinere  a  acestor obligaţiuni de  către  vînzător constituie 4 luni (de la 1 ianuarie pînă la 1 mai 1995);
c) venitul sub  formă de dobîndă aferentă vînzătorului - 5333,32 lei (1333,33 x 4).
Valoarea de intrare  a obligaţiunilor procurate (în lei) se  compune din următoarele elemente:
a) valoarea de piaţă a obligaţiunilor, - 190000 (95 x 2000), inclusiv suma dobînzilor neplătite                               - 5333,32
b) serviciile prestate de broker    - 800 
       Total                                  190800
Întrucît valoarea nominală şi cea de intrare a obligaţiunilor nu coincid, suma diferenţei se decontează astfel încît în ziua stingerii obligaţiunilor valoarea de bilanţ a acestora să corespundă cu valoarea nominală. Suma decontată în perioada respectivă se reflectă în momentul calculării dobînzilor cuvenite.  În acest caz se iau în  considerare următoarele date:
 a)valoarea de intrare a obligaţiunilor, cu excepţia dobînzilor neplătite - 185466,68 lei                                          (190800 - 5333,32),
    b) valoarea nominală a    obligaţiunilor - 160000 lei,
    c) diferenţa supusă decontării - 25466,68 lei,
    d) perioada de decontare (pînă la   stingerea obligaţiunilor) - 44 luni.
    Astfel, la prima calculare a dobînzilor cuvenite după  procurarea obligaţiunilor,  suma diferenţei decontate va constitui 1157,58 lei {(25 466,68 : 44) x 2)}. Această sumă se trece la micşorarea valorii de intrare a obligaţiunilor. Concomitent, din valoarea de intrare a obligaţiunilor se scade suma dobînzilor neplătite aferente perioadei de pînă la procurare (5333,32 lei).

Privind paragraful 14 al S.N.C 25
14. În cazul procurării acţiunilor la valoarea care include dividende fixate, dar neplătite, se aplică metoda similară cu cea expusă în paragraful 13 al prezentelor comentarii. În acest  caz  dividendele anunţate efectiv de emitent pot fi mai mari sau mai mici decît cele constatate la  încheierea  tranzacţiei,  iar  valoarea  de  intrare  a acţiunilor  procurate  se micşorează în limitele  procentelor  calculate efectiv pentru a fi primite, dar nu mai mari decît suma plătită sau care urmează a fi plătită vînzătorului la procurarea acestora.   
Exemplul 7. La 1 octombrie 1997 firma "Sigma" a procurat de la firma "Beta" 20 de acţiuni privilegiate ale firmei "Delta" cu o dobîndă fixată a  dividendelor de 10%, valoarea nominală a unei acţiuni - 95 lei. Plata acţiunilor a fost efectuată, luînd ca bază de calcul cursul de piaţă - 115 lei  pentru o acţiune, care include suma dobînzii  neplătite  în perioada pînă la procurare.
Valoarea de intrare a acţiunilor firmei "Delta" procurate de firma "Sigma" include valoarea de piaţă a acţiunilor - 2300 lei (115 x  20), inclusiv  suma  dividendului  constatat la încheierea  tranzacţiei,  dar neplătit în curs de 9 luni ale anului 1997, în mărime de 142,50 lei {(95 x 20 x 10) : 100) : 12} x 9.
În aprilie 1998 firma "Delta" din cauza insuficienţei profitului  a anunţat  pe anul 1997 dividendele la acţiunile privilegiate în proporţie de 8%. Dividendele ce urmează a fi primite în suma totală de 152 lei {(95 x 20 x 8) : 100)} se repartizează în modul următor: 
a) suma dividendelor aferente  perioadei pînă la procurare  (142,50 lei) se scade din valoarea de intrare a acţiunilor;
b) suma dividendelor  aferente  perioadei după procurare -  9,5  lei (152 - 142,50) - se consideră ca venit.

Evaluarea ulterioară a investiţiilor
15. Investiţiile pe termen scurt se reflectă în bilanţ la valoarea cea mai mică dintre valoarea de intrare şi valoarea de piaţă.   
Întreprinderea determină independent frecvenţa evaluării ulterioare a investiţiilor pe termen scurt şi o poate desfăşura  prin  una  din următoarele metode:
a) pe portofoliul de investiţii în ansamblu;
b) pe categorii de investiţii;
c) pe fiecare investiţie concretă.

Privind paragraful 16 al S.N.C. 25
16. La determinarea valorii de bilanţ a investiţiilor  pe  termen scurt pe portofoliu în ansamblu se compară valoarea totală de intrare şi de piaţă a întregului portofoliu de investiţii.
În cazul în care valoarea de piaţă  a  investiţiilor  întregului portofoliu este mai mare decît valoarea de intrare, valoarea de bilanţ a portofoliului de investiţii rămîne constantă. Dacă valoarea de piaţă a investiţiilor întregului portofoliu este mai mică decît cea de intrare, valoarea de bilanţ se reduce la valoarea de piaţă.
Exemplul 8.
Firma "Epsilon" a procurat la bursă în cursul lunii decembrie 1997 acţiunile următorilor emitenţi:

Nr.
crt

Emitent

Numărulde acţiuni(buc.)

Preţul unei acţiuni  (în lei)

Valoarea decumpărare aacţiunilor (în lei)

Comisionulbrokerilor(în lei)

Valoarea deintrare aacţiunilor (în lei)

1. | Firma "Alfa" | 1000 | 5 | 5000 | 250 | 5250
2. | Firma "Beta" | 300 | 3 | 900 | 50 | 950
3. | Firma "Zeta" | 500 | 2 | 1000 | 100 | 1100
| Total | | | | | 7300

La 31 decembrie 1997 valoarea de piaţă a portofoliului  de investiţii,  determinată  conform  cotării  bursiere  a  titlurilor  de valoare, a constituit (în lei):

Nr.
crt

Emitent

Varianta I

Varianta II 
                              |

| | Preţul unei acţiuni | Valoarea tuturor acţiunilor | Preţul unei  acţiuni | Valoarea tuturor acţiunilor
1. | Firma "Alfa" | 20 | 6000 | 4,50 | 4500
2 | Firma "Beta" | 4 | 1200 | 2,00 | 600
3 | Firma "Zeta" | 1,50 | 750 | 3,00 | 1500
| Total | | 7950 | | 6600

În prima variantă valoarea de piaţă a portofoliului investiţiilor la 31 decembrie 1997 constituie 7950  lei, însă valoarea de bilanţ a portofoliului nu se va schimba, deoarece valoarea de intrare a acestuia nu depăşeşte valoarea de piaţă.   
În cea de-a doua variantă în contabilitate se reflectă micşorarea valorii investiţiilor portofoliului cu 700  lei (7300 - 6600), întrucît valoarea de piaţă a acestuia este mai mică decît valoarea de intrare. În acest caz suma diminuării se trece la alte cheltuieli operaţionale. 
Ulterior sumele de majorare a valorii reevaluate a investiţiilor pe termen scurt se reflectă în limitele valorii de intrare a acestora.
17. La determinarea valorii de bilanţ a investiţiilor  pe termen scurt pe categorii  titlurile  de valoare incluse  în  portofoliul  de investiţii  se  grupează  pe tipuri (acţiuni,  obligaţiuni,  titluri  de valoare  de  stat etc.) cu gruparea ulterioară în funcţie de  preţul  de procurare şi alte criterii distinctive necesare. 
În cazul evaluăriiulterioare modificarea valorii investiţiilor pe termen scurt se efectuează şi se reflectă în contabilitate separat pe fiecare categorie. Metoda de determinare a rezultatului modificărilor valorii  investiţiilor pe termen scurt pe categorii este similară cu cea prezentată  în exemplul 8. În acest caz în calitate de părţi componente ale portofoliului de investiţii se prezintă nu titlurile de valoare ale unor emitenţi aparte, ci categoriile în ansamblu.
18. La determinarea valorii de bilanţ a investiţiilor pe termen scurt se compară valoarea de intrare şi valoarea de piaţă  pe  fiecare investiţie în parte.
Exemplul 9. Firma "Sigma"  la 1 decembrie 1997 a procurat la  bursa secundară 1000 de  acţiuni ale firmei "Omega" a cîte 5 lei o acţiune, serviciile prestate de brokeri constituind 100 lei. Conform datelor prezentate valoarea de intrare a pachetului de acţiuni sus-menţionat a constituit 5100  lei {(1000 x 5) + 100}, iar  a unei acîiuni - 5,10  lei (5100 : 1000).
La 31 decembrie 1997 în buletinul bursier este reflectată valoarea de piaţă a unei acţiuni a firmei "Omega" - 6 lei. În acest caz valoarea de piaţă a unei acţiuni depăşeşte valoarea de intrare (5,10 lei) şi  în legătură  cu  aceasta modificarea valorii de bilanţ a  investiţiilor  pe termen scurt nu se efectuează. 
La 31 martie  1998  valoarea de piaţă a unei acţiuni a constituit  4 lei,  fiind  mai  mică decît valoarea de intrare (5,10  lei),  de  aceea valoarea  de  bilanţ  a unei investiţii va fi estimată la cea  mai  mică dintre  aceste  două  valori: la valoarea egală cu 4 lei.  Ca  rezultat, valoarea  de  bilanţ  totală  a  investiţiilor va  constitui  4000  lei (4  x  1000).  Suma diferenţei - 1100 lei (5100 - 4000) se trece la diminuarea  valorii investiţiilor pe termen scurt şi se reflectă ca alte cheltuieli operaţionale.
Să presupunem că la 30 iunie 1998 valoarea de piaţă  a  acţiunilor firmei "Omega" a constituit: varianta I - 5 lei; varianta II - 4,50 lei; varianta III - 5,50 lei.
În cazul variantei I, preţul unei acţiuni a firmei "Omega" s-a redus în comparaţie cu valoarea de intrare şi de aceea ea se aplică pentru evaluări în bilanţ. Majorarea valorii de piaţă a acţiunilor la 30 iunie 1998,  în comparaţie cu valoarea de bilanţ la 31 martie 1998, în sumă de 1000 (5000 - 4000) se reflectă în alte venituri operaţionale.
În cazul variantei  II,  s-a produs o majorare a valorii  acţiunilor firmei  "Omega"  cu 0,50 lei (4,50 - 4,00) şi suma diferenţei - 500  lei(0,50 x 1000) se reflectă în alte venituri operaţionale. 
În cazul variantei III, preţul unei acţiuni a firmei "Omega" a crescut şi este egal cu 5,50 lei. Însă, în conformitate cu metoda celei mai mici valori, se alege cea mai mică dintre valoarea de intrare (5,10 lei) şi  cea  de piaţă (5,50 lei). Prin urmare,valoarea  de  bilanţ  a tuturor acţiunilor firmei "Omega" la 30 iunie 1998 va constitui 5100 lei  (1000  x  5,10). Diferenţa dintre valoarea de intrare şi cea de bilanţ, depistată  la  30  iunie 1998, care  este  egală  cu  1100  lei (5100,00 - 4000), se trece la alte venituri operaţionale.
19. Investiţiile pe termen lung se reflectă în bilanţ, folosind unul din următoarele tipuri de evaluare:
    a) la valoarea de intrare;
    b) la valoarea reevaluată;
    c) la valoarea  cea mai mică dintre valoarea de intrare şi  valoarea de piaţă (numai pentru titlurile de valoare corporative de piaţă).

Privind paragraful 17 al S.N.C. 25
20. Valoarea de intrare a investiţiilor pe termen lung rămîne constantă în decursul întregii perioade de deţinere a investiţiilor, cu excepţia următoarelor cazuri: 
a) scăderea permanentă, conform  datelor prezentate  în buletinele financiare, a cursului  la  bursele de valori -  pentru  titlurile  de valoare supuse cotării bursiere; 
b) reducerea  bruscă  a valorii activelor ce aparţin  întreprinderii investite;
c) apariţia unor  restricţii aferente vînzării titlurilor de valoare ale întreprinderii investite;
d) apariţia unui anumit risc aferent deţinerii titlurilor de valoare (de exemplu, primirea informaţiilor privind falimentul  întreprinderii investite);
e) luarea de către Consiliul de directori (conducere) al întreprinderii a deciziei bazate pe  concluziile specialiştilor în domeniul pieţei titlurilor de valoare - pentru titlurile de  valoare nesupuse cotării bursiere;
f) aducerea valorii  de  intrare pînă la valoarea  nominală  (pentru titlurile de creanţe).
Exemplul 10.  Firma "Sigma" a procurat la 1 octombrie 1995  1000  de acţiuni  ale  firmei  "Beta"  la preţul de 50  lei  fiecare,  serviciile prestate  de  brokeri constituind 1500  lei. Prin urmare, valoarea de intrare a acţiunilor este egală cu 51500 lei (50000 + 1500). 
Începînd cu 1 ianuarie 1996, cursul acţiunilor  firmei  "Beta"  a început să scadă brusc şi ca rezultat la 31 decembrie 1996 valoarea unei acţiuni a constituit 15 lei. Conform deciziei Consiliului de directori al firmei "Sigma", adoptate în baza avizului specialiştilor în domeniul pieţei titlurilor de valoare, suma acestei reduceri - 36500 lei (51500 - 15000) se constată drept cheltuială a activităţii de investiţii.
    În continuare cursul acţiunilor a crescut consecutiv şi a constituit:
    la 31.12.97 - 25 lei,
    la 31.12.98 - 45 lei,
    la 31.12.99 - 55 lei.
La 31 decembrie 1999, în baza deciziei Consiliului de directori al firmei "Sigma", valoarea de intrare a acţiunilor firmei "Beta" se va restabili cu reflectarea a 36500 lei în venitul obţinut din activitatea de investiţii.
21. La utilizarea metodei de evaluare a investiţiilor pe termen lung la valoarea reevaluată rezultatele reevaluării se reflectă în felul următor: suma reducerii sau majorării valorii investiţiilor se trece la micşorarea (mărirea) capitalului propriu şi se înregistrează în postul de pasiv al bilanţului "Diferenţe din reevaluarea activelor pe termen lung". Utilizarea acestei metode de evaluare a investiţiilor pe termen lung prevede compararea valorii de bilanţ cu cea de piaţă. Rezultatele tuturor reevaluărilor ulterioare se determină în comparaţie cu valoarea de piaţă la momentul reevaluării precedente şi se trec la modificarea capitalului propriu. Astfel, la utilizarea metodei nominalizate valoarea de  bilanţ  a  investiţiilor pe termen lung va coincide cu  valoarea  de piaţă.
Exemplul 11. Firma "Delta" a procurat la 1 mai 1997 1000 de acţiuni ale firmei "Omega" a cîte 50 lei o acţiune. La 31 decembrie 1997 cursul acţiunilor firmei "Omega" a constituit 48 lei. Diferenţa dintre valoarea de  intrare şi  valoarea de piaţă a acţiunilor în  sumă  de  2000 lei (50000 - 48000) se trece la capitalul propriu cu  semnul  "minus"  în postul "Diferenîe din reevaluarea activelor pe termen lung". 
La 31 decembrie 1998 cursul acţiunilor firmei "Omega" a crescut pînă la 52 lei o acţiune. Diferenţa dintre valoarea de piaţă şi valoarea de bilanţ în sumă de 4000 lei (52000 - 48000) se trece de asemenea în capitalul propriu, dar cu semnul "plus".
22. Metoda de reflectare a investiţiilor pe termen lung la valoarea cea  mai mică dintre valoarea de intrare sau valoarea de piaţă poate fi utilizată  în exclusivitate pentru titlurile de valoare corporative de piaţă. Toate  modificările  valorii de piaţă a  titlurilor de valoare corporative se determină  în  ansamblu pe portofoliu  şi  se  trec  la majorarea (micşorarea) capitalului propriu.

Ieşirea investiţiilor
Privind paragraful 23 al S.N.C. 25
23. La ieşirea  investiţiilor,  ca  rezultat  al   comercializării acestora,  diferenţa  dintre  venitul  din vînzări, pe de  o  parte,  şi valoarea  de bilanţ a investiţiilor şi cheltuielile  aferente  vînzării lor, pe de altă parte, se constată ca profit sau pierdere. 
Exemplul 12. Firma "Zeta" a comercializat aportul în capitalul statutar al firmei "Double C" S.R.L., reflectat în contabilitate la valoarea de intrare în sumă de 100000 lei. Valoarea venală a aportului comercializat constituie 90000 lei, valoarea serviciilor de consulting prestate de o firmă juridică - 150  lei. Rezultatul obţinut din realizarea  aportului  în  sumă  de 9850  lei (100000 - 90000 - 150)  se constată ca pierdere.

Date privind modificările portofoliului de investiţii al firmei "Delta" în perioada 1 ianuarie 1998 - 15 aprilie 1998 (în lei)

Emitent

Valoarea de intrare la01.01.98

Valoareade bilanţ ţinînd contcorectări  la  la01.04.98

Modificareainvestiţiilorpe termenscurt la01.04.98

Valoareade intrare a acţiunilorcomercializate  (în lei)

Corectareamodificăriivalorii investiţiilor
pe termen
scurt  -

Valoarea
de bilanţ
ţinînd cont
de corectări
la
01.05.98

Modificareavalorii investiţiilorpe termenscurt la01.05.98

Firma "X" | 1000 | 900 | -100 | 1000 | 1000 | |
Firma "Y" | 2000 | 2000 | | | | 2000 |
Firma "Z" | 3000 | 2500 | -500 | | | 2500 | -500
Total | 6000 | 5400 | -600 | 1000 | +100 | 4500 | -500

24. La vînzarea investiţiilor pe termen scurt, contabilizate în baza portofoliului de investiţii la  valoarea cea mai mică, pentru determinarea  rezultatului din ieşirea  investiţiilor  se  utilizează valoarea de intrare a acestora. În cazul ieşirii unei părţi componente a portofoliului de investiţii este necesară corectarea diminuării valorii investiţiilor pe termen scurt.
Exemplul 13.  Portofoliul de investiţii al firmei "Delta" la 31 decembrie  1997 cuprindea  acţiunile  a trei emitenţi  cu  valoarea  de intrare  totală în sumă de 6000  lei. Valoarea de piaţă a  portofoliului de  investiţii  la  31 martie 1998 a  constituit  5400  lei,  diminuarea valorii investiţiilor pe termen scurt - 600 lei (6000 - 5400).
Din portofoliul de investiţii la 15 aprilie 1998 se comercializează un pachet de acţiuni al firmei "X" la valoarea de piaţă în suma totală de 1500 lei.
Reflectarea în  contabilitate  a  ieşirii acţiunilor firmei  "X"  se efectuează  la  valoarea  de  intrare  (1000 lei).  În  acest caz suma modificărilor valorii investiţiilor pe termen scurt se corectează cu 100 lei, raportînd-o la alte venituri operaţionale. 
25. La comercializarea investiţiilor pe termen lung reevaluate anterior suma ecartului de reevaluare se reflectă ca venit. 
Exemplul 14.  Firma "Alfa" a procurat la 10 ianuarie 1997  acţiunile firmei  "Beta",  valoarea venală a cărora a  constituit 10000  lei,  iar cheltuielile  aferente  procurării - 500 lei. Firma  "Alfa",  utilizînd metoda   de  evaluare  a  investiţiilor  pe termen lung la  valoarea reevaluată,  a reevaluat la 1 ianuarie 1998 investiţiile în baza valorii de  piaţă. Ca urmare, valoarea de bilanţ a acestora  a  constituit 15000 lei.
În mai 1998 pachetul de acţiuni al firmei "Beta" a fost vîndut  la valoarea de piaţă în suma totală de 16000  lei, reflectată ca venit. În acest caz suma ecartului de reevaluare în mărime de 4500 lei (15000 - 10500) se trece la venitul din activitatea de investiţii. 
26. La ieşirea  unei  anumite  părţi a portofoliului de  investiţii valoarea  de  bilanţ  a acesteia se determină conform valorii  medii de bilanţ  a portofoliului, adică valoarea de bilanţ a investiţiilor ieşite se calculează prin înmulţirea cantităţii acestora cu valoarea medie  de bilanţ  a unei  unităţi de investiţii de tipul dat. Valoarea medie  se determină de fiecare dată, cînd are loc procurarea  investiţiilor  de către întreprinderea-investitor.
Exemplul 15. În decursul lunilor ianuarie-februarie 1998 firma "Epsilon" a format în portofoliul de investiţii un pachet de acţiuni al firmei "Delta" prin efectuarea unui şir de tranzacţii la piaţa bursieră şi  extrabursieră. În luna martie 1998 firma "Epsilon" vinde o parte de acţiuni din acest pachet.

    Date privind mişcarea portofoliului investiţiilor firmei "Epsilon"

Data

Preţul uneiacţiuni (în lei)

Cantitateaacţiunilorprocurate (buc.)

Numărul
 acţiunilor
ieşite  (buc.)

Soldul acţiunilor  (buc.)

Valoarea sumară a acţiunilor  (în lei)

01.01.98 | 5,00 | 100 | | | 500
14.01.98 | 5,20 5,15 | 300 | | 400 | 1560 2060
28.02.98 | 4,80 4,90 | 1000 | | 1400 | 4800 6860
16.03.98 | 4,90 4,90 | | 500 | 900 | (2450) 4410

Astfel, valoarea de bilanţ a acţiunilor ieşite este determinată în suma totală de 2450 lei (4,90 x 500).

Transferarea investiţiilor
27. Transferarea investiţiilor pe termen lung  în  investiţii  pe termen  scurt, precum şi a celor pe termen scurt în investiţii pe termen lung se efectuează după caz, luînd în considerare modificarea termenelor de  deţinere  probabilă a investiţiilor, termenele de achitare sau  alţi factori.

Privind paragraful 27 al S.N.C. 25
28. Investiţiile  pe termen lung transferate în investiţii pe termen scurt  se evaluează la valoarea cea mai mică dintre valoarea de intrare şi valoarea de bilanţ. Dacă investiţia pe termen lung a fost reevaluată pînă  la transferarea în investiţie pe termen scurt şi suma ecartului de reevaluare este  trecută  la majorarea capitalului statutar,  în  cazul transferului  acesteia se micşorează cu suma dată valoarea de bilanţ  a  investiţiei şi capitalul propriu.    
 Exemplul 16.  Firma "Sigma" a procurat la 10 ianuarie 1998 acţiunile firmei "Zeta", valoarea de intrare a  cărora a  constituit 10000  lei.
Acţiunile  sînt procurate cu intenţia de a le deţine mai mult de un  an. În  conformitate  cu politica de contabilitate acceptată, firma "Sigma" utilizează  pentru evaluarea investiţiilor pe termen lung metoda valorii reevaluate. La 31  decembrie 1997 acţiunile au  fost  reevaluate  la valoarea  de  piaţă  în suma totală de 12000 lei. Suma ecartului de reevaluare (2000) se trece la majorarea capitalului propriu. În martie 1998 firma "Sigma" efectuează transferul  acţiunilor firmei  "Zeta"  în investiţii  pe  termen  scurt  la valoarea de intrare (10000  lei). Totodată, valoarea de bilanţ a acţiunilor şi capitalul statutar se micşorează cu suma diferenţei din  reevaluarea efectuată anterior (2000 lei). 

Privind paragraful 28 al S.N.C 25
29. Investiţiile  pe termen scurt trecute în categoria investiţiilor pe termen lung sînt estimate la valoarea cea mai mică dintre valoarea de intrare şi valoarea de piaţă.
Exemplul 17.  Firma "Gama" a procurat la 10 ianuarie 1998  acţiunile firmei  "Omega",  valoarea de intrare a cărora a  constituit 10000 lei. Acţiunile au fost procurate cu intenţia de a le deţine mai puţin de un an. În conformitate cu politica de contabilitate acceptată firma "Gama" efectuează evaluarea şi contabilizarea investiţiilor pe termen scurt pe fiecare  investiţie  concretă.  În  aprilie 1998 investiţiile au  fost reflectate  la valoarea de piaţă în sumă  de 7000 lei. Suma diferenţei dintre  valoarea de intrare şi valoarea de piaţă este trecută la cheltuieli. În mai 1998 firma "Gama" efectuează transferul acţiunilor firmei "Omega" în investiţii pe termen lung. Transferul se efectuează la valoarea  de  piaţă  (7000 lei). Concomitent  se efectuează  corectarea (diminuarea) valorii investiţiilor pe termen scurt prin trecerea  sumei de 3000 lei (10000 - 7000) la venituri.

Includerea investiţiilor în portofoliu
Privind paragraful 29 al S.N.C 25
30. Întreprinderea care desfăşoară preponderent o activitate de investiţii poate să deţină concomitent atît investiţii de  portofoliu, cît  şi investiţii neincluse în portofoliu. Includerea investiţiilor în portofoliu se efectuează prin decizia Consiliului de directori (comitetului de conducere) al întreprinderii. Evaluarea în contabilitate a  investiţiilor de portofoliu şi a celor neincluse în portofoliu  poate fi efectuată prin diverse metode, reflectate în paragrafele 16 şi 17 ale S.N.C  25  "Contabilitatea  investiţiilor". La ieşirea unei părţi din investiţiile portofoliului mijloacele băneşti primite se reflectă  în contabilitate ca mijloace băneşti legate şi reprezintă o parte componentă  a portofoliului de investiţii. În continuare aceste mijloace băneşti pot fi utilizate numai pentru reinvestirea investiţiilor portofoliului  sau pot fi  excluse din  componenţa  lui prin decizia Consiliului de directori (comitetului de conducere) al întreprinderii.

Data intrării comentariilor în vigoare
31. Prezentele comentarii intră în vigoare la data publicării în Monitorul Oficial al Republicii Moldova.